Vojenská pomoc Moldávii – nová výzva pro evropskou diplomacii
![Přidat na Seznam.cz](https://www.seznam.cz/media/img/add-to-seznam-button/pridat-na-seznam.png)
Jednou z nejnovějších a nejvýraznějších aktivit české diplomacie je vznik dopisu, ve kterém se dvanáct zástupců evropských států obrátilo na Belgii, aby tato současná předsednická země EU urychlila další jednání o přistoupení Ukrajiny a Moldávie do EU. Je to bezesporu správná aktivita, jejíž hodnotu potvrzuje i fakt, že se k této aktivitě připojily další státy a že má pozitivní ohlas také ze strany Evropské komise. Nejčastěji je tato iniciativa spojována s Ukrajinou, pro kterou je další zintenzivnění její spolupráce s EU výrazem evropské podpory této země v její současné válce proti Rusku. Neméně významná, a možná ještě důležitější je však otázka Moldávie.
Foto: Moldavští vojáci | Sgt. Audrequez Evans / Joint Multinational Readiness Center
Moldávie – vnitřně rozpolcený stát
Moldávie je přitom ve složité situaci. Moldávie sice po prezidentských volbách v roce 2020 a parlamentních volbách v roce 2021 získala nové prozápadní vedení v čele s prezidentkou M. Sandu, které se konečně snaží Moldávii posunout směrem k civilizovaným evropským zemím, přesto je situace země obtížná, a to proto, že Moldávie je rozdělena do hned několika entit. Současná vláda vzniklá na bázi prozápadní strany PAS a současná prezidentka M. Sandu představuje prozápadní, prodemokratickou část moldavské společnosti. Jenže tato proevropská část moldavské společnosti je poměrně slabá. Proevropsky orientovaná PAS sice dosáhla v r. 2021 vítězství, ale jen těsného. I nadále si silné pozice zachovává socialistická strana PSRM I. Dodona, ale i komunistická strana PCRM bývalého prezidenta V. Voronina.
Ještě větším problémem je, že na území Moldávie existuje mezinárodně neuznaný kvazistát Podněsterská republika. Prorusky orientovaná Podněsterská republika zde přitom existuje již třicet let. A ačkoliv je Podněsterská republika na první pohled malá (4 163 km2, cca 0,5 mil. obyvatel) a ekonomicky bezvýznamná, faktem je, že si za dobu své existence dokázala vybudovat všechny propriety moderního státu včetně vlastní politické reprezentace a běžné státní exekutivy, ale i vlastních ozbrojených sil. Na jihu Moldávie pak existuje menší národnostní skupina Gagauzové, kteří sice nemají ambici vyhlásit svůj vlastní stát, nicméně jde o poměrně výraznou entitu s vazbou na Turecko.
Situaci dál umocňuje i ekonomická slabost Moldávie, která v současnosti představuje ekonomicky nejslabší stát Evropy. Velká část obyvatel Moldávie žije na hranici chudoby, a nemalá část pod touto hranicí. Tito lidé jsou proto snadno náchylní k různým dezinformacím, k populismu atd. Vše navíc podtrhuje i fakt, že mnoho mladších občanů opustilo zemi a přestěhovalo se do zemí EU.
Je proto celkem pochopitelné, že se současné Rusko a zejména V. Putin snaží této situace v Moldávii využít. Rusko se stejně jako v případ Ukrajiny snaží Moldávii ovládnout, a opět ji začlenit do svého impéria, jak tomu bylo v dobách Sovětského svazu. Rusko k tomu přitom využívá každou příležitost. Lze jen připomenout, že nedávno V. Putin deklaroval „podporu trpícím Gagauzům“. Tato poněkud cynická rétorika zněla velice zlověstně, protože připomněla, že i v případě Ukrajiny na počátku války stálo zneužití problematiky národnostních menšin podporou separatismu. V případě mnohem menší a slabší Moldávie by se to mohlo opakovat.
Někteří analytici proto upozorňují na to, že by Rusko mohlo Moldávii otevřeně vojensky napadnout, a to v návaznosti na postup ruských vojsk na Ukrajině. Vojenští odborníci na druhou stranu upozorňují na to, že by takováto vojenská operace byla pro Rusko prakticky nemožná, protože vzhledem k tomu, že Moldávie se nachází až za Ukrajinou a s Ruskem nemá pozemní spojení, muselo by Rusko takovýto útok proti Moldávii realizovat v podobě vzdušné výsadkové operace, pro kterou v současnosti nemá síly (Rusko na Ukrajině ztratilo převážnou většinu svých někdejších výsadkových jednotek a jejich techniku). Tyto analýzy ale často přehlížejí jeden zásadní fakt. Rusko by ani nemuselo realizovat nějakou otevřenou, organizačně a finančně náročnou akci. Pro Rusko by stačilo nějaký konflikt vyprovokovat.
Rusko by totiž mohlo přimět vedení Podněsterské republiky, aby zahájilo válku proti vládě v Kišiněvu. To, že je něco takového možné, potvrzují i některé výroky vrcholných představitelů Podněstří, např. bývalého tamního předsedy vlády A. Martynova. Armáda Podněstří je přitom až překvapivě kvalitní. Na první pohled je početně slabá, kdy čítá jen 7500 vojáků. Díky systému branné povinnosti ale tato armáda disponuje značným počtem záložníků. Je i poměrně dobře vyzbrojená, byť převážně jen staršími zbraňovými systémy. Bylo by proto chybou Podněstří, případně tamní ozbrojené síly nějak podceňovat.
Stejně tak by Rusko mohlo využít toho, že na území Podněstří již má dlouhodobě umístěny své vojenské jednotky, coby pozůstatek po někdejší 14 armádě. Jedná se o pouze 1500 mužů, přesto jde v celkovém kontextu o poměrně značnou vojenskou sílu, navíc dobře vycvičenou. Nemalou úlohu přitom hraje i to, že na území Podněsterské republiky jsou umístěny obrovské sklady zbraní a munice (právě kvůli jejich hlídání jsou přítomny ruské jednotky). Je faktem, že jde převážně o staré zbraně a munici z dob studené války, část již není použitelná, a část zase byla rozkradena a odprodána v rámci černého obchodu se zbraněmi. Přesto jde v souhrnu o obrovské množství vojenského materiálu, které by umožňovalo vedení i dlouhodobé války.
Pokud si tedy sečteme všechny tyto tři vojenskopolitické faktory – existenci Podněsterské republiky a jejích ozbrojených sil, přítomnost kontingentu ruské armády a dále existenci obrovských skladů zbraní umožňujících dlouhodobou válku, pak je zřejmé, že zde existuje potenciál, který představuje přímé vojenské ohrožení Moldávie, a to aniž by muselo dojít k nějaké otevřené vojenské výsadkové operaci ze strany Ruska.
Současná moldavská armáda je přitom příliš slabá na to, aby dokázala tomuto nebezpečí čelit. Moldavská armáda dlouhodobě trpí nedostatkem prostředků, a to v důsledku ekonomické slabosti země. Předchozí moldavské vlády navíc problematiku ozbrojených sil dlouhodobě přehlížely. Moldávie proto na obranu vyčleňovala jen malou část svého HDP, její vojenské výdaje se dlouhodobě pohybovaly pod 1% HDP. Vzhledem k nízké hodnotě moldavského HDP šlo tedy o skutečně malé částky. Moldavské politické vedení ani nemělo nějakou ucelenou koncepci pro budování ozbrojených sil. Současná vláda se snaží tyto problémy napravit, bohužel je již poněkud pozdě.
Snad největší slabinou současné moldavské armády přitom není ani sama její velikost, ale spíš její nedostatečná výzbroj. Ta převážně pochází ještě ze sovětské éry, je tedy zastaralá, a navíc je jí jen málo. Moldávie získala jen velmi malé množství moderních zbraní, a i ty získala jen v rámci pomoci od západních států. Moldávie tak dostala např. omezené množství obrněných transportérů Piranha od Německa či automobily HMMWV od USA. To je ale zoufale málo. I proto se nabízí otázka, zda by nestálo za to Moldávii více vojensky podpořit.
Vojenská pomoc Moldávii
Je třeba si uvědomit jedno. Podpora, urychlení moldavského členství v EU je nesmírně důležitá, a pro současnou moldavskou politickou reprezentaci, ale i pro samotné řadové Moldavce znamená mnoho. Členství v EU (a případně i v NATO) by navíc pro Moldávii znamenalo i skutečnou bezpečnostní záruku, a to především vůči agresivní politice Ruska. Jenže realita je poněkud krutá. Dosažení členství v EU, to je běh na dlouhou trať, jak ostatně ukazují i zkušenosti samotné České republiky. I v případě, že by vše šlo ideálně (což samozřejmě nemusí být, mohou se objevit různé komplikace, do věci mohou vstoupit nějaké nepředvídatelné faktory), by bylo možno dosáhnout vstupu Moldávie do EU nejdříve v roce 2030.
A to je příliš pozdě. Moldávie potřebuje nějakou bezpečnostní pomoc již nyní, v horizontu jednoho, maximálně dvou let. Za takové situace by proto nejlepším a možná jediným skutečně efektivním řešením bylo realizování nějakého rozsáhlého programu vojenské pomoci Moldávii, které by umožnilo přezbrojení moldavské armády. Tedy – nikoliv nějaké mechanické zvětšení armády, radikální zvýšení jejích početních stavů, ale přechod na moderní zbraně západních standardů.
Zkušenosti z Ukrajiny přitom jasně ukazují, jaké zbraně jsou dnes nejvíce potřeba. Primárně to jsou moderní samohybná děla 155 mm střílející na vzdálenost 40 km a více; taková samohybná děla, jako jsou např. Caesary české armády. K tomu samozřejmě dostatečné zásoby 155 mm munice. Výkonné protitankové rakety o dlouhém dosahu, schopné eliminovat obrněné jednotky protivníka. Protiletadlové systémy, minimálně systémy krátkého dosahu. Kvalitní obrněné automobily a obrněné transportéry, zajišťující vysokou mobilitu jednotek. V neposlední řadě také drony, které mohou částečně nahradit klasické vojenské letouny (Moldávie zcela postrádá klasické nadzvukové letouny).
Právě takovou vojenskou pomoc by mohla zorganizovat EU, a to třeba ve spolupráci s NATO. Výhodou v tomto směru je, že všechny příslušné zbraňové systémy potřebné pro moldavskou armádu se vyrábějí v Evropě, v členských státech EU. Nebylo by tedy problém vytvořit vhodný mix zbraňových systémů, aby to vyhovovalo jak samotné moldavské armádě, tak i dodavatelským státům.
Stejně tak je výhodou i to, že vzhledem k omezené velikosti moldavské armády by oněch zbraňových systémů potřebných pro její přezbrojení nemuselo být nijak velké množství. Rozhodně by to nebylo tolik jako v případě mnohem větší a navíc již bojující Ukrajiny, která potřebuje tisíce jednotek od každé kategorie zbraňových systémů. Cílem by spíš mělo být dosažení stavu, jakého dosáhly např. armády pobaltských států.
Je zřejmé, že i nadále by byla moldavská armáda relativně slabá. Nedokázala by obstát proti nějakému masivnímu útoku ze strany Ruska. Dokázala by ale eliminovat vnitřní bezpečnostní rizika, primárně ze strany nevyzpytatelné Podněsterské republiky. Zároveň by bylo zorganizování takové vojenské pomoci výraznou symbolickou politickou podporou současnému prozápadnímu vedení Moldávie. Stejně tak by takováto zásadní vojenská pomoc Moldávii byla i jasným vzkazem Evropské unie putinovskému Rusku.
Zorganizování takovéto vojenské pomoci ze strany EU by přitom zřejmě nebylo nijak problematické. Nebyl by to problém po stránce organizační (stačilo by navázat na pozitivní zkušenosti z organizování vojenské pomoci Ukrajině), ale vzhledem k zmíněné malé početnosti moldavské armády a tedy i nižším potřebám by to nebylo ani finančně příliš náročné.
Určitou komplikací by zřejmě byla nedostatečná kapacita evropských producentů vojenské techniky, kteří jsou v současnosti do značné míry vytíženi dodávkami pro Ukrajinu, ale i pro domácí armády, které v současnosti navyšují své početní stavy. Vzhledem k menší velikosti moldavské armády a jejím omezeným potřebám by to ale bylo jistě realizovatelné. Bylo by ovšem chybné jít cestou nějakých dodávek starší techniky z přebytků evropských armád. Neblahé zkušenosti z Ukrajiny totiž jasně ukazují, že takové systémy nemají potřebnou efektivitu, a leckdy dokonce přinášejí víc škody než užitku.
Bylo by navíc vhodné tuto pomoc realizovat co nejrychleji. I zde jasně hovoří smutné zkušenosti z Ukrajiny. Kdyby západní státy pomohly Ukrajině již v roce 2022 v patřičném rozsahu a především dostatečně energicky, kdyby dodaly Ukrajině potřebné množství zbraní, pak by při následující protiofenzivě ukrajinská armáda zřejmě dokázala ruskou armádu vytlačit ze svého území, a tím by došlo k faktickému ukončení války. Místo toho došly zbraně pro Ukrajinu pozdě, a navíc jich bylo nedostatečné množství, takže ruská armáda mohla obnovit své pozice. Výsledkem je dnešní patový stav, kvůli němuž se válka může táhnout ještě roky.
Za takovéto situace se přímo nabízí prostor pro nějakou diplomatickou aktivitu, jejímž cílem by bylo zorganizování rozsáhlé vojenské pomoci pro Moldávii, díky které by bylo možno realizovat přezbrojení moldavské armády. Tato iniciativa by mohla navázat na současné oslovení belgického předsednictví s cílem podpořit urychlení vstupu Moldávie do Evropské unie. Stejně tak by ale tato iniciativa k vytvoření vojenské pomoci pro Moldávii mohla navázat i na nedávnou českou aktivitu zorganizování dodávek munice pro Ukrajinu. Tato iniciativa by tak mohla představovat i další posílení politických pozic České republiky v EU.
Každopádně je zřejmé, že by bylo chybné podporu Moldávii nějak odkládat. Jakékoliv odkládání by mohlo věci spíše uškodit – představovalo by ohrožení nejen pro Moldávii, ale i pro samotnou Evropu, jejíž bezpečnost by samozřejmě nějakým vypuknutím konfliktu v Moldávii nesmírně utrpěla. Zorganizování balíčku vojenské pomoci by mohlo naopak posílení obranyschopnosti Evropy a tedy i České republiky výrazně napomoci.
Zdroj: NATO.int, Military.com
Komentáře
David
21. 06. 2024, 09:25Ano, je možné, že by se do konfliktu vložila Ukrajina. Ale ta je dnes až příliš zaměstnána válkou s ruskem, nejsem si jistý, zda na to má síly a zda by se jí chtělo. Rumunsko by se do konfliktu patrně vložilo, ale možná také ne. A tak je pravděpodobné, že by šlo jen o válku mezi Moldávií a Podněstřím- s tím, že politici dalších zemí by se k tomu halasně vyjadřovali, ale k ničemu konkrétnímu by nedošlo. Taková válka v zádech by Ukrajinu samozřejmě nesmírně oslabila - a přesně to Rusko chce
Slavoslav
21. 06. 2024, 10:02Nejaky kryt hranice drzi UA aj proti Podnestersku a aj pre UA by v pripade (ciste teoretickom, lebo ta vojna je len v rovine uvah, predstavitelia Podnesterska nemaju ziaden dovod to spravit) bolo jednoduchsie minimalne znicit tie sklady a vybombardovat to zo vzduchu na co by bez problemov UA letectvo malo. Ich akcie na hlavnom fronte by to ovplyvnilo minimalne.
Vyzbrojenie Moldavska zapadom je nieco co ma prioritu XYZ kde je to hodne vysoke cislo a nasa snaha by mala smerovat k vyzbrojeniu UA ktora ak sa ubrani zabezpeci aj bezpecnost Moldavska kedze inak by pre rusaka bolo Podnestersko dalsim cielom
Adamicz
21. 06. 2024, 13:02Jak píše Slavoslav, bez účasti Ruska nedává pro Podněstří absolutně žádný smysl Moldávii napadat. Už kvůli těm ekonomickým/energetickým důvodům, které jsem tu zmiňoval včera. Bez Ruska teď Podněstří naopak podniká kroky, které ho s Moldávií sbližují, či spíše integrují. Přestože naoko si jezdí do Moskvy stěžovat na ekonomické vydírání Moldávií, v realitě ale nedávno Podněstří kývlo na kontrolu "své" hranice s Ukrajinou hlídanou vojáky Ukrajiny a... Moldávie:) (jen co hranici Ukrajina otevře). Nebo se začaly v Podněstří vydávat registrační značky aut bez vlajky Podněstří a naopak s nálepkou mezinárodní SPZ Moldávie - MD. Stejně tak se po zrušení celních výhod chystá Moldávie pro Podněstří zavedení DPH. Navíc většina vývozu z Podněstří dnes jde do EU a podíl se zvětšujě, zatímco do Ruska slábně (a bylo to tak ještě před eskalací války na Ukrajině). A co myslíte, má Rusko z těchto kroků radost? Ovšem že ne a ukazuje to na to, že Rusko chtít může, ale v reálu už je tam jeho vliv slabý (či oslabující) a chlapíci v Podněstří to už hrají jen sami na sebe.
Slavoslav
21. 06. 2024, 13:12chlapci z Podnesterska to vzdy hrali najma na seba, len v minulosti pre nich Rusko bola dobra paka a to je tak vsetko. A aj oni chcu, aby dobry zivot pre nich a ich deti pokracoval a toto strasenie konfliktom ak RF neporazi UA je postavene na vode
Adamicz
21. 06. 2024, 14:16Ale přeci jen v těch strategických rozhodnutích před rokem 2022 museli brát ohledy na názory Moskvy, nebo ne? Rusko mi dříve nepřišlo jen jako dobrá páka, ale jako ten trochu otravný starší bratr, který má v důležitých věcech hlavní slovo. Ale možná je to jen dojem:)
Slavoslav
21. 06. 2024, 16:41zas do hlbky to nesledujem, ale jasne, ak chceli rusko ako paku proti moldavsku museli ist na ruku moskve. ale vzdy to bolo, ze im islo len o ich vlastne dobro a majetky
David
23. 06. 2024, 19:17Vedení Podněstří jde na ruku Moskvě to je ten hlavní bod jejich politiky, a od toho se odvozuje vše ostatní
Martin23 .
20. 06. 2024, 22:56A kdopak bude spíše investovat do Moldavie? Barbarské Rusko které ho bude rovnou okupovat nebo EU s možností že se v budoucnu stanou partnerem či přímo členem EU?
Co bude lepší pro obyčejné lidi?
Pochopitelně západní demokracie a její hodnoty. Rusáci žádné hodnoty nenabízejí :D
Pepík Knedlík
20. 06. 2024, 22:22No a zase úvaha co a jak pomoci Moldavii. Bojim se, že Západní hodnoty a demokracie rozvrati uz tak chudý stát. Živý budou závidět mrtvým.
Stále msm na mysli "zločinny spolčeni" proti Lybii. Prý mohla za teroristický čin Lockerbie.
Lybie platila a zároveň kritizovala lež, která ji měla poškodit.
Takový vyhody a státní účast neměl a nemá žádný západní stát co bylo v Lybii.
USA, Britanie nebo Francie na svý obcany naprosto se.e. V Britanii si zavoláš sanitku a jdi v klidu do kostela se modlit za svyho memocnyho syny i za příjezd sanitky.
Uvedu nekolik bodů: lékařská péče zadarmo, elektřina zadarmo, školství zadarmo, všichni novomanželé dostávali příspěvek cca 950 000 Kc atd.
Co udělat referendum co by bylo lepší pro občany Moldavie? Smrt nebo život.
Podobný trik zkoušeli genosse ze zapadu na Gruzii ...
Adamicz
20. 06. 2024, 11:44Zajímavé, že článek nezmiňuje v případě napadení Moldávie dost zásadní aspekt: sousední Rumunsko. Čelní rumunští představitelé se netají tím, že pokud bude Moldávie napadena, tak přijdou Moldávii napomoc, a to i vojensky, i kdyby to mělo znamenat zatáhnutí Rumunska do války proti Rusku. Ostatně není divu, Moldávie je s Rumunskem úzce propojena, 30% Moldavanů má i rumunské občanství, skoro 80% obyvatel mluví rumunsky a otázka budoucího sjednocení není v Moldávii/Rumunsku žádné tabu. Rumunsko Moldávii i zásadně pomohlo v prvních měsících eskalace války na Ukrajině, když jim Podněstří/Rusko utáhlo kohoutky na plyn a omezilo dodávky elektřiny. Aktuálně se staví vysokonapěťová trasa s Rumunskem (a min. další dvě se chystají), stejně tak byla před pár lety Moldávie přes Rumunsko napojena na plynové trasy v EU, které teď chystají ještě zkapacitnit. Díky tomu se Moldávie zbaví energetické závislosti na Podněstří (což je samo o sobě paradox). Mimochodem, nevím, zda jste si všimli, ale Podněstří nyní nejde Moskvě tak na ruku, jako dříve, protože moc dobře ví, že by si pod sebou jen uřízli větev. Polovina průmyslu v Podněstří funguje díky elektrárně Kuchurgan, která jede na ruský plyn, kterým tam (prozatím) teče přes... Ukrajinu:) Navíc většinu elektřiny z této elektrárny prozatím stále odebírá Moldávie, už ale ne kvůli tomu, že by neměla na výběr, ale protože obrovské částky, které za tuto odebíranou elektřinu Moldávie posílá do Podněstří drží řežim v Podněstří v podstatě při životě a bez nich by tam nastal kolaps. Tim spíš, kdyby jim přísun ruského plynu zablokovala Ukrajina (cca polovina průmyslu v Podněstří funguje z dodávek této elektrárny). Z těchto důvodů má teď esa v rukávu Moldávie a mohla si tak v nedávně době dovolit zrušit celní výhody pro podnikatele v Podněstří, pokud chtějí vyvést zboží ze svého regionu (hranice s Ukrajinou je uzavřená), stejně tak představitelé Podněstří přistoupili nově na diplomatické rozhovory s Moldávií ve formátu 1+1, tedy již bez představitelů Moskvy, jak bylo zvykem dosud. Jinými slovy, režim v Podněstří dnes při životě nedrží Rusko, ale paradoxně Moldávie a rozhodně od eskalace války na Ukrajině Podněstří neprosperuje, jak tu zmínil pan Knedlík. Pokud se Rusko s frontou nedostane k hranicím Podněstří (což od vyhnání Rusů z pravého břehu Dněpru považuju za nemožné), tak to vidím v dalších letech na postupně zvyšovaný (ekonomický) tlak na Podněstří ze strany Moldávie, kterému nezbyde nic jiného, než se postupně přizpůsobit/integrovat, což se už vlastně pomalu začíná dít.
Slavoslav
20. 06. 2024, 13:02vidim to podobne. So zapojenim Rumunska by som vsak bol opatrny, reci sa hovoria, chlieb sa je a akeby skrz Podnestersko utocila rusacka armada bolo by to velmi tazke rozhodnutie ci sa do toho priamo zapojit.
So zvyskom bezvyhradne suhlasim, vdaka nevydarenemu dobrodruzstvu Moskvy ziskalo Moldavsko navrch v tomto spore a predstavitelia Podnesterska nie su ziadny fanatii co by na pokyn z Moskvy skocili do studne a vyprovokovali vojnu ktoru nemozu vyhrat ak rusak neporaz predtym UA.
A Moldavsko bude mat o to silnejsiu poziciu o co viac bude previazane na EU a to vobec nie z vojenskeho hladiska, ale ekonomickeho a pravneho
Adamicz
20. 06. 2024, 13:40Jestli se nemýlím, tak v Rumunsku už byl minulý či předminulý měsíc předložen návrh zákona, který by umožňoval (skrze žádost parlamentu u prezidenta, coby vrchního velitele vojsk) poslat armádu na pomoc rumunským občanům v zahraničí. Ano, může pořád jít jen o způsob, jak Rusko odstrašit, ale když už si na to chystají legislativu, tak už je to přeci jen něco jiného než veřejná politická prohlášení.
David
20. 06. 2024, 13:14Coby autor si dovoluji zareagovat. Jsem si vědom etnické a historické spřízněnosti Moldávie s Rumunskem. Ale o tom se píše všude, i na obyčejné wiki, a já jsem chtěl čtenářům předložit něco trochu jiného, aktuálnějšího. Spojení s Rumunskem se v Moldávii diskutovalo na počátku devadesátých let, ale nakonec byla tato možnost zavržena,a nemá ji v programu žádná z relevantních politických stran
Adamicz
20. 06. 2024, 13:48Prohlášení rumunského prezidenta (vrchí velitel rumunské armády) o možné rumunské vojenské intervenci v Moldávii, debata zorganizovaná rumunským ministerstvem obrany o zákonu umožňujícím vyslání rumunské armády na pomoc rumunským občanům v zahraničí, to vše v reakci na hrozbu ruské invaze do Moldávie přes Ukrajinu, to mi přijde docela aktuální:) Neříkám, že by do toho Rumunsko jistojistě šlo, ale je to určitě něco, s čím by Moskva chtě/nechtě musela ve svých plánech počítat, jakožto o jedné z možných reakcí Západu na takový jejich kousek.
David
21. 06. 2024, 09:20Měl jsem na mysli především úvahy o spojení Moldávie a Rumunska, které se skutečně objevovaly, ale které byly již před lety opuštěny, dnes je cílem spíše to, aby se obě země sešly v rámci EU. Ano, v Rumunsku se stále objevují úvahy o tom, že by Rumunsko případně šlo Moldávii na pomoc, ale nepřerostlo to rámec pouhých úvah. Navíc si nemyslím, že by to bylo vhodné řešení, mnohem lepší by byla nějaká celoevropská pomoc Moldávii
Adamicz
21. 06. 2024, 13:09Celoevropská pomoc při napadení Moldávie bez zapojení alespoň Rumunských jednotek bude k ničemu. Bavíme se tu pouze o scénáři, kdy Moldávii Podněstří napadne spolu s Ruskem, zapojení jen ze strany Podněstří nedává vůbec smysl. A v případě napadaní maličké Moldávie i s pomocí Ruska fakt Moldávie nemůže čekat na celoevropskou pomoc, protože než by první dorazila, tak se přes ně Rusové s PMR jednotkami převalí až k Rumunským hranicím. Tohle není Ukrajina, která krom nesrovnatelně většího počtu jednotek armády (i přes Moldavskou mobilizaci) má pro svou armádu především i mnohem větší manévrovací prostor.
Pepík Knedlík
18. 06. 2024, 08:09Podnestří prosperuje a má silný vazby na Rusko. Neprosperujici Moldávie chce do EU. To mi silně pripomima zadluzenou a Ukrajinu. Už nejen Podnestří, ale i další region Gagauzie pozadal Rusko o pomoc. Zřejmě tuší co by znamenala expanze NATO a vysledky vidi u souseda.
Nepochybuju, že největším aktivistou ohledně zmeny i budouci války v Moldavii je kašpar Lipavsky.
Pane Davide, napsal jste tento článek až moc kulantně
Šebesta
18. 06. 2024, 08:47Pepik Knedlik. Částečně souhlasím. Moldávie zatím určitě není připravena na členství v EU a její přijetí by byl běh na dlouhou trať jako u Ukrajiny. No a pokudd jde o kašpara Lipavského ten za 16 měsiců už ministr nebude na to bych si i vsadil. Mimochodem podle mne je to nejhorší ministr zahraničí od listopadu 89.
Pepík Knedlík
19. 06. 2024, 23:31Šebesta
Já se dívám ještě dal než kašpar Lipavsky. Ten blb ani neví jak se zachází s polní lopatkou, a přitom ji možná bude potřebovat až začne ta pravá hitparáda Top 10, aby si vyhrabal hrob.
Zatim se všichni tváří, že Rusko jde do sraček, ale nechtějí vidět, že půjdou s ním a už teď to tuší.
Rusko nechce prohrát a NATO taky ne. Ukrajina nikoho z nich už nezajímá, NATO rozjelo expanzi přes naivní pitomce v UA a Moldávie bude jen další rozbuškou. Tak co s tím? Možná se blízká na pořádnou melu a bude to tvrdá jízda jako na Pikes Peak – všichni půjdou do oblak.
A zrovna Moldávie vyrábí skvělý vina ....
David
18. 06. 2024, 13:11Nevím, co je na tom článku kulantního, popsal jsem určitou reálnou situaci, a nastínil řešení. Moldávii hrozí napadení od Ruska, a tak by měla Evropa jednat. A Lipavskému nemohu nic vytknout
Slavoslav
18. 06. 2024, 08:01Ono toto ma viac rovin. Ak by sa rusak o nieco pokusil teraz tak Podnestersku nepomoze nic. UA by sa do nich oprela z jednej strany, Moldavsko z druhe a vhladom na obmedzene moznosti zasobovania a geograficky tvar Podnesterska by to malo rychly koniec.
Ak by vsak UA padla tak zas par kusov modernej vyzbroje Modlavsku nepomoze bez priameho zapojenia zapadu, lebo ak by rusak kontroloval UA tak by tam bojovala regulerna rusacka armada len pod vlajkou Podnesterska. Podnesterska armada ako taka je malicka tiez a de facto skanzen sovietskej techniky.
PS: EU podpisalo obrannu dohodu s Moldavskom, ale co by to znamenalo v realnom konflikte ...
David
18. 06. 2024, 13:14Vím, že EU podepsalo s Moldávií obrannou dohodu, ale nic reálného z toho dosud nevzešlo. V dnešní situaci je přitom třeba konat, a ne jen podepisovat dohody
Slavoslav
18. 06. 2024, 13:43Lenze tam vojensky realne riziko teraz nehrozi a ak UA padne tak par kusov modernej vyzbroje bez ochoty zapojit priamo vojensky zapad nepomoze.
Co by dnes malo zmysel je robit na politickom priblizovani k zapadu a podpore ekonomickych a pravnych reforiem
David
18. 06. 2024, 14:47No to riziko otevřeného vojenského konfliktu je bohužel až příliš reálné, viz článek
Slavoslav
18. 06. 2024, 15:47Clanok som samozrejme čítal a stále platí:
- ak UA nepadne, Podnestersko ma vojensky irelevantnú silu a nulovu ochotu oligarchov obetovat svoj život, aby zacalo konflikt
- ak UA padne Moldavsku jeho armada nepomoze, lebo útočiť bude pripadne rusacka armada i ked pod inou vlajkou. Bude nutne nasadit zapadnu armadu na co bude tazko ochota
David
19. 06. 2024, 13:00Vojenská síla Podněstří není irelevantní, je srovnatelná s armádou Moldávie, a v některch ohledech je ještě lepší. Takže by bylo chybou ji podceňovat. Rusko by tu válku mohlo v určité chvíli vyprovokovat, aby oslabilo Ukrajinu, bojovat a mít další válku v zádech by bylo pro Ukrajince hodně špatné
Slavoslav
19. 06. 2024, 13:13co znamena, ze je irelevantna. Nema sancu porazit bleskovo Moldavsko a dlhodoby konflikt odrezana od zasobovania nema sancu tahat, najma ak by sa z druhej strany zapojila UA kde by stacila kludne terobrana. Tie obrovske sklady s presnou lokaciou a na dostrel hlavnoveho delostrelectva UA by ako dlho dokazali zasobovat Podnestersku armadu?
Aka sirka je toho separatistickeho rezacna bez poriadnej PVO a vybaveneho par kusmi tazkej techniky?
A najma v ktorej realite by vladcovia Podnesterska zahodili svoj pohodlny zivot kvoli takemuto podniku? Vykreslovanie tyh aparatcikov ako nevyspitatelneho rezimu je hlupost kedze vacsina obyvatelov Podnesterska ma aj Moldavske pasy, cestuju hore dole a nie je to ziadna Severna Korea
David
20. 06. 2024, 13:17Podněsterská armáda je stejně silná jako moldavská, má víc obrněné techniky, víc dělostřelectva. Má dobře vycvičené zálohy, na rozdíl od moldavské. Takže by asi dokázala moldavskou armádu porazit. A vzhledem k tomu, že Moldávie nemá žádná vojenská letadla, nepotřebuje ani PVO ( údajně mají SA-9 Gaskin)
Slavoslav
20. 06. 2024, 15:37David
uhm, co ta vedie k domnienke, ze v pripadne vojny cisto Modlavsko-Podnestersko sa do toho nevlozi UA a Rumunsko? Ak sa teda bavime o alternative, ze UA nepadla a jedina ofenzivna sila je ta co sa v Podnestersku prave nachadza. Alebo sa tu bavime o teoretickych cviceniach ku ktorym nepriradujeme pravdepodobnost?
David
23. 06. 2024, 19:15Tak vede mě k tomu právě to, že Ukrajina válčí s Ruskem, a tak by na vedení další války ve svém týlu neměla dost sil. A právě to Rusové tuší, a proto by mohli chtít takový konflikt vyprovokovat, plně by to odpovídalo ruské vojenské mentalitě
Slavoslav
24. 06. 2024, 17:42David
Ok, tak len, aby sme to Moldavsko stihli vyzbrojit ...